![](https://www.revmatiker.no/wp-content/uploads/2020/10/Skjermbilde-2.png)
- Det å ha aktiv sykdom i forkant og under svangerskap utgjør en betydelig risiko for komplikasjoner sammenlignet med inaktiv sykdom for personer med diagnosen systemisk lupus erythematosus (SLE), sier Carina Skorpen, overlege i revmatologi ved Ålesund sjukehus.
Det er ett av funnene hun har gjort i sin doktoravhandling, hvor hun har sett nærmere på svangerskap hos kvinner med revmatisk sykdom. Arbeidet er i likhet med studien til Kristin Ursin (Se artikkel side 16) basert på data samlet inn i det norske svangerskapsregisteret RevNatus.
– Takket være engasjerte kollegaer fra alle landets kanter er dette registeret landsdekkende, og et strålende eksempel på godt samarbeid mellom revmatologiske avdelinger i Norge, forteller hun.
Varierende sykdomsaktivitet
I Carinas doktoravhandling, som består av tre studier, ble det hentet data fra RevNatus for perioden 2006 – 2016, og fra medisinsk fødselsregister for perioden 2006 – 2015. I den første studien ble sykdomsaktivitet fulgt gjennom svangerskap og etter fødsel hos 145 kvinner med SLE. I den andre studien ble svangerskapskomplikasjoner hos 180 kvinner med SLE sammenlignet med svangerskapskomplikasjoner hos knapt 500.000 kvinner uten revmatisk sykdom. I den tredje studien ble fertilitet hos 53 kvinner med SLE sammenlignet med fertilitet hos 180 kvinner med leddgikt (RA).
– Det er kjent at kvinner med SLE har høy forekomst av komplikasjoner relatert til svangerskap og fødsel, inkludert svangerskapsforgiftning. Andre vanlige komplikasjoner er for tidlig fødsel (før svangerskapsuke 37) og veksthemming hos barnet.
Høy sykdomsaktivitet i månedene før og i svangerskapet er en risikofaktor, mens inaktiv sykdom eller lav sykdomsaktivitet er et godt utgangspunkt for et minst mulig komplisert svangerskap, sier Carina. SLE er en sykdom hvor symptombildet varierer over tid, i form av perioder med inaktiv sykdom eller lav sykdomsaktivitet alternerende med sykdomsoppbluss. Tidligere studier har vist at rundt halvparten av gravide kvinner med SLE har målbar sykdomsaktivitet, og at en like stor andel har ett eller flere oppbluss i løpet av svangerskapet.
Viktig med god oppfølging året etter fødselen
Forskerne fant at de fleste kvinnene som inngikk i studien hadde inaktiv sykdom eller lav sykdomsaktivitet i svangerskapet og året etter fødsel, noe som tyder på velbehandlet sykdom og god oppfølging. Imidlertid fant de en økning i sykdomsaktivitet i perioden 6 og 12 måneder etter fødsel. Dette indikerer at det er viktig med god oppfølging første året etter et svangerskap for å fange opp og behandle økende sykdomsaktivitet i denne perioden.
– Selv om kvinnene i vår studie med aktiv sykdom hadde lav sykdomsaktivitet, viste resultatene at det å ha aktiv sykdom utgjør en betydelig risiko for komplikasjoner sammenlignet med inaktiv sykdom. Dette viser viktigheten er å tilstrebe inaktiv sykdom før og i svangerskap, for å motvirke komplikasjoner. Det betyr også at oppfølgingen kan differensieres på bakgrunn av om pasienten har inaktiv eller aktiv sykdom, avslutter hun.
Doktoravhandling: «The interaction of pregnancy and systemic lupus erythematosus: Results from a prospective multicenter study», Carina Skorpen, ISBN 978-82-326- 3108-7.
Høy sykdomsaktivitet i månedene før og i svangerskapet er en risikofaktor, mens inaktiv sykdom eller lav sykdomsaktivitet er et godt utgangspunkt for et minst mulig komplisert svangerskap
Fakta om Systemisk lupus erythematosus
Systemisk lupus erythematosus (SLE) er en kronisk revmatisk sykdom som oftest rammer unge kvinner. Den kan påvirke mange organ og har varierende alvorlighetsgrad. Sykdomsbildet kjennetegnes av perioder med lav sykdomsaktivitet etterfulgt av sykdomsoppbluss. Vanlige manifestasjoner er leddbetennelser, utslett og påvirkning av blodlegemer, mens nyrepåvirkning er mer alvorlig og mindre vanlig. Kvinner med SLE har økt risiko for komplikasjoner relatert til svangerskap og fødsel, inkludert svangerskapsforgiftning, for tidlig fødsel og veksthemming hos barnet.
Bilde: Carina Skorpen er overlege i revmatologi ved Ålesund sjukehus, og har sett nærmere på svangerskap ved revmatisk sykdom i sin
doktoravhandling.
Artikkelen ble føste gang publisert i R-magsinet, mars 2019